Відякін Михайло Миколайович, аспірант, Національний науковий центр "Інститут аграрної економіки", м.Київ
ORCID: 0009-0002-4857-5834

РОЗВИТОК КОМПЕТЕНЦІЙ МЕНЕДЖЕРІВ АГРАРНИХ ПІДПРИЄМСТВ У КОНТЕКСТІ ЦИФРОВОЇ ТРАНСФОРМАЦІЇ ТА ПОШИРЕННЯ ВИКОРИСТАННЯ ШТУЧНОГО ІНТЕЛЕКТУ

Цифровізація аграрного сектору України є одним із провідних чинників його модернізації та підвищення ефективності у світовому економічному просторі. Використання технологій штучного інтелекту (ШІ), зокрема генеративних моделей, трансформує підходи до управління виробничими та інноваційними процесами. У таких умовах роль менеджера набуває нової якості – він стає не лише керівником, а й аналітиком, стратегом та фасилітатором цифрових змін в компанії. Розвиток компетенцій управлінського персоналу стає ключовою умовою успішної адаптації аграрних підприємств України до вимог глобального інформаційного суспільства.
Під компетенцією менеджера у цифровому середовищі зазвичай розуміють сукупність знань, навичок та ціннісних орієнтирів, що забезпечують ефективне прийняття рішень в умовах використання сучасних інформаційних технологій. Відповідно до європейської рамки цифрових компетентностей DigComp 2.2 (European Commission, 2022), цифрова компетентність включає п’ять основних сфер: інформаційну грамотність, комунікацію, створення контенту, безпеку та вирішення проблем [1, c.4]. Для аграрного менеджменту ці сфери набувають специфічного змісту, що пов’язаний із роботою з великими масивами даних (Big Data), агротехнологічною аналітикою, системами підтримки рішень (DSS) і застосуванням генеративного ШІ у плануванні виробництва.
У межах дослідження визначено ключові компетенції сучасного «AI-ready» («готового до використання ШІ») менеджера аграрного підприємства. По-перше, це аналітична та цифрова грамотність, що передбачає вміння працювати з даними, розуміти принципи функціонування алгоритмів машинного навчання, а також критично оцінювати їх результати. По-друге, управлінська інноваційність, тобто здатність формувати нові бізнес-моделі, використовувати ШІ для створення інноваційних продуктів та оптимізації процесів. По-третє, етична відповідальність і безпека, що включає розуміння принципів конфіденційності, запобігання упередженості моделей та дотримання стандартів відповідального використання ШІ (Responsible AI). По-четверте, комунікаційна компетентність, яка забезпечує ефективну взаємодію між ІТ-фахівцями, аналітиками та виробничими підрозділами підприємства.
Актуальність розвитку таких компетенцій підтверджується міжнародними дослідженнями. За даними World Economic Forum (2025), понад 60% керівників вважають нестачу цифрових навичок головною перешкодою у впровадженні штучного інтелекту в бізнес-процеси [2, c.16]. Аналогічні висновки робить FAO (2024), наголошуючи, що ефективне застосування цифрових технологій у сільському господарстві можливе лише за умови належної підготовки управлінського персоналу [3]. ITU/FAO у звіті «AI and IoT for Digital Agriculture» (2025) акцентують на потребі формування професійних профілів для управління даними та системами на базі ШІ [4].
Для українських аграрних підприємств розвиток компетенцій менеджерів має подвійне значення. З одного боку це є засобом підвищення конкурентоспроможності компанії, а з іншого – є чинником соціально-економічної стабільності в умовах воєнних і післявоєнних викликів. Підприємства, що вже впровадили елементи цифрового управління, демонструють вищий рівень продуктивності та гнучкості в ухваленні рішень. Зокрема, застосування аналітичних систем для моніторингу врожайності та логістики дає змогу скоротити виробничі витрати на 10–15% [5] та підвищити точність планування до 25% [6].
Модель розвитку компетенцій «AI-ready manager» має охоплювати три взаємопов’язані компоненти: (1) цифрову підготовку, а саме базові знання про інструменти штучного інтелекту, аналіз даних, принципи пояснюваного ШІ (XAI); (2) аналітичне мислення, тобто здатність інтерпретувати результати алгоритмів та приймати рішення на основі даних; і (3) організаційне лідерство або управління трансформаційними процесами, мотивація персоналу до впровадження інновацій, забезпечення культури навчання протягом життя.
Розвиток зазначених компетенцій доцільно реалізовувати поетапно: спершу через оцінювання наявних навичок менеджерів, далі – через впровадження корпоративних програм навчання у співпраці з освітніми закладами, і, нарешті, через створення внутрішніх центрів компетенцій із цифрового управління. На рівні державної політики важливим є формування стандартів цифрової компетентності в аграрному секторі, узгоджених із європейськими практиками та стратегіями сталого розвитку.
Підготовка менеджерів нового типу – це вже стратегічне завдання для аграрного бізнесу України, який прагне інтегруватися у глобальні ланцюги доданої вартості. Генеративний штучний інтелект може стати потужним інструментом підвищення ефективності, проте його впровадження потребує глибокого розуміння з боку керівників підприємств. Саме тому навчання управлінців у напрямі аналітики, даних і етики стає не менш важливим, ніж інвестиції в технології.
Отже, можна стверджувати, що формування компетенцій AI-ready менеджера є основою для розвитку інноваційної екосистеми аграрного сектору України. Менеджери з такими компетенціями здатні ефективно поєднувати аналітичні підходи, цифрові технології та стратегічне бачення, забезпечуючи стійке зростання підприємств. Саме розвиток людського капіталу стає визначальним чинником успіху цифрової трансформації аграрного бізнесу в умовах інформаційного суспільства.

Література
1. Vuorikari, R., Kluzer, S. and Punie, Y., DigComp 2.2: The Digital Competence Framework for Citizens, EUR 31006 EN, Publications Office of the European Union, Luxembourg, 2022, ISBN 978-92-76-48882-8, doi:10.2760/115376, JRC128415
2. World Economic Forum. AI in Action: Beyond Experimentation to Transform Industry. Geneva, 2025. URL: https://reports.weforum.org/docs/WEF_AI_in_Action_Beyond_Experimentation_to_Transform_Industry_2025.pdf 
3. FAO. Digital agriculture and AI to transform agrifood systems (Newsroom, 17 May 2024); State of Food and Agriculture 2024. URL: https://www.fao.org/newsroom/detail/fao-highlights-the-potential-of-ai-and-the-digital-revolution-to-transform-the-world-and-its-agrifood-systems/en
4. ITU/FAO Focus Group AI and IoT for Digital Agriculture (FG-AI4A): Digital Agriculture — A Standards Snapshot (2025). URL: https://www.itu.int/epublications/es/publication/digital-agriculture-a-standards-snapshot
5. Sarowar Morshed Shawon, Falguny Barua Ema, Asura Khanom Mahi, Fahima Lokman Niha, H.T. Zubair, Crop yield prediction using machine learning: An extensive and systematic literature review,
Smart Agricultural Technology, Volume 10, 2025, 100718, ISSN 2772-3755, https://doi.org/10.1016/j.atech.2024.100718.
6. Md. Abu Jabed, Masrah Azrifah Azmi Murad, Crop yield prediction in agriculture: A comprehensive review of machine learning and deep learning approaches, with insights for future research and sustainability, Heliyon, Volume 10, Issue 24, 2024, e40836, ISSN 2405-8440, https://doi.org/10.1016/j.heliyon.2024.e40836