Теплов Ігор Миколайович, Магістр
0009-0009-4979-2719
Клименко Світлана Володимірівна, к.т.н., Доцент
Дніпровський національний університет імені Олеся Гончара, Дніпро 

Статистика в сучасному світі. Роль статистики в різних сферах життєдіяльності людини.

Вступ./ Introductions. 
Статистика як самостійна наука є невід’ємним елементом світу, такого яким ми його бачимо. Наука – це інструмент пізнання людиною світу, людина на протязі всього свого існування задається питанням вивчення та дослідження навколишнього світу. Фізика допомагає нам розуміти природу різних явищ, біологія – наука про живі організми, економіка є наукою про використання ресурсів, дослідження процесів виробництва, збуту, розподілу, психологія є наукою про психічні явища, такі як мислення, почуття, воля.  
Серед перелічених наук почесне місце посідає статистика – наука про дослідження даних. Її роль як правило недооцінюється більшістю людей, однак це є помилкою. Статистика – інструмент створення бізнес стратегій, лікувальних практик, навчальних програм, вона допомагає політикам розуміти прагнення народу шляхом соцопитувань, допомагає лікарям виявляти небажані властивості медикаментів. Роль статистики в наукових дослідженнях зазвичай є ключовою, вона допомагає виявляти певні закономірності, що дозволяє створювати та підтверджувати гіпотези, може й навпаки виявляти закономірності в похибках з метою їх математичного опису. Сучасний світ – безперервний потік різних даних, тому для тих хто бажає досконально вивчати дані статистика є незамінним супутником.
Мета роботи./ Aim. 
	Метою роботи є визначення основних сфер використання статистичних методів. Головною ідеєю є визначення ролі статистичних досліджень різних рівнів в сучасному світі. Проблематикою роботи є недостатня увага до ролі статистичних досліджень в різних сферах науки, виробництва, життєдіяльності тощо, і як наслідок застій в розвитку статистичних критеріїв та методів. Як наслідок того є низький рівень інформативності певних статистичних методів, які є застарілими для великих масивів даних та складності самих даних в цілому.
Матеріали та методи./Materials and methods. 
	Роль статистики в сучасних експериментальних дослідженнях ніколи не знизиться, й буде займати свою почесну ключову роль в аналізі й інтерпретації даних. Вона дозволяє визначити рівень значущість одержаних результатів, вказувати на вплив змінних, бажаних і небажаних факторів. 
В біології статистика є надійним інструментом вивчення екологічних аспектів, дослідженні генетичних паттернів, однак дійсно незамінною статистика є в дослідженні еволюційних процесів, вона дозволяє досліджувати масиви даних про складні адаптаційні зміни в організмах багатьох живих істот, і як наслідок визначати еволюційні тенденції.
Психологія потребує статистики на рівні формування гіпотез, визначення кореляції між певними явищами. Прикладом є визначення поведінки та психічного стану людей для формування гіпотези про фактори впливу на психологічний стан людей. Дослідження кореляцій корисно при виявленні закономірностей, наприклад між рівнем стресу та якості сну. Дослідження нових методик виховання та навчання не можливе без досліджень зміни в психічному стані учнів, зміни їх поведінки, успішності, стресу, концентрації на виховних процесах.
Політичні, соціологічні, бізнес процеси не можуть набути необхідних рівнів прийняття в соціуму без коригування своїх процесів та стратегій відносно думок людей та клієнтів. Роль соціальних опитувань не слід занижувати – це реальний спосіб людей впливати на політичні течії в країні, або на асортименти супермаркетів чи меню ресторанів.
Фінансові процеси, неможливі без статистичних досліджень та прогнозів стосовно стратегій раціонального використання бюджету.
Результати та обговорення./ Results and discussion. 
	Приведені вище приклади статистичної значущості статистики сучасному світі, не є доконаним списком, це лише верхівка айсберга. Справжня картина більш глобальна, однак зазначені процеси вкрай потребують статистичних підходів, і потерпають від їх недостатнього розвитку.
	Зниження розвитку статистики зумовлено сукупністю факторів. По перше це нерозуміння загалом їх ролі в статистичних процесах, прикладом є соцопитування, люди не розуміють значимості своєї думки, тому неохоче беруть участь в опитуваннях, однак їх роль дуже важлива в розвитку політичних течій, формуванні передвиборчих програм, телепередач тощо. 
	По друге: недостатня технічна та програмна база. Багато програм для статистичної обробки даних були створені ще на початку 2000-2006 років, і за ці роки не зазнали значних змін. Такі системи відштовхують потенційних користувачів, крім того вони як правило не мають зручних інструментів для складних статистичних методик, тому й погано працюють з великими масивами даних, чи з складеними масивами пов’язаних даних.
	По третє: самі статистичні методи застарілі. Вони як правило створювались для конкретних задач, при тому й доволі давно, тому не є прийнятними в реаліях сьогоднішнього дня.
	Підсумовуючі усі думки слід наголосити на значному впливі статистики на наш світ, та недостатньому впливі на розвиток самої статистики.

Список використаних джерел:
1.	Кобзарь А.И. Прикладная математическая статистика. Для инженеров и научных работников. – М.: ФИЗМАТЛИТ, 2006. – 816 с. – ISBN 5-9221-0707-0.