Таборовський Андрій Анатолійович, аспірант
Західноукраїнський національний університет, Тернопіль
https://orcid.org/0009-0001-9657-5364
Комар Мирослав Петрович, доктор технічних наук, професор
Західноукраїнський національний університет, Тернопіль
https://orcid.org/0000-0001-6541-0359

Автоматизація процесів прийняття рішень на основі блокчейн у сфері складського господарства

Галузь складування є фундаментальною частиною глобальної системи управління ланцюгом поставок, яка є ключовою ланкою, яка забезпечує безперебійну роботу та швидку доставку товарів з одного місця в інше. Ця складна мережа нерозривно переплетена з системою підтримки прийняття рішень (СППР), критичним елементом, який значно підвищує ефективність складських операцій. Однак, як і будь-яка складна система, СППР не ідеальна, і завжди є можливості для вдосконалення та оптимізації. У цьому вичерпному есе детально розглядатимуться потенційні вдосконалення, які можна зробити, детально обговорюватиметься їх впровадження та оцінюватиметься прогнозований вплив цих змін на ефективність DSS у складській галузі. [1, c.22]
Для максимізації об’ємів продукції, яка проходить крізь склад, необхідно ефективно приймати рішення щодо обробки на постановки на чергу перевізників з завантаженням\вивантаженням товару. Бо це є той критичний процес, який впливає на швидкодію складу. Клієнти складу мають можливість бронювати певний час, прогнозуючи свої транспортування. Несвоєчасне виконання вивантаження чи завантаження блокує роботу складу та впливає на інших клієнтів. Таким чином конфліктні відрізки часу приймаються на користь того клієнта, який має краще репутацію.
У сферах бізнесу, де рішення прийняті на користь одного контрагента, шкодять іншому контрагенту, потрібен правильний менеджмент прийняття рішень. Існуючі системи СППР гарантують чесніть та обґрунтованість алгоритму прийняття рішення, але не можуть гарантувати чесність та цілісність вхідних даних, а також впровадження результатів. Будь-яка автоматизація СППР має етапи, які можуть бути скомпроментовані. Це зменшує довіру між контрагентами та шкодить бізнесу. У сфері складського господарства неефективно прийняті рішення впливають на ланцюг поставок, тобто на можливість реалізовувати товари чи послуги напряму.
Для забезпечення прозорої автоматизації системи прийняття рішень пропонується застосувати блокчейн як джерело інформації, місце збережння інформації а також механізм відслудкувування рішень, що приймає система.
DAO – (decentralized autonomous organization) програмне забезпечення, що реалізується на блокчейн та представляє собою групу клієнтів, які одинаковою мірою володіють певною інформацією. Будь-які операції над цією інформацією можливі лише за переважної згоди всіх клієнтів.
Основна перевага DAO полягає в тому, що вони пропонують вирішення дилеми принципал-агент. Ця дилема є конфліктом пріоритетів між особою чи групою (принципал) і тими, хто приймає рішення та діє від їх імені (агент).
У деяких ситуаціях можуть виникати проблеми, поширеною з яких є стосунки між зацікавленими сторонами та генеральним директором. Агент (генеральний директор) може працювати таким чином, що не відповідає пріоритетам і цілям, визначеним принципалом (зацікавленими сторонами), і натомість діяти у власних інтересах. 
DAO вирішують дилему принципал-агент через управління спільнотою. Зацікавлені сторони не змушені приєднуватися до DAO і роблять це лише після розуміння правил, які ним керують. Їм не потрібно довіряти будь-якому агенту, який діє від їхнього імені, і натомість вони працюють як частина групи, чиї стимули узгоджені.
Токеноміка регулює відносини між сторонами, вказує на їх вагу (пріоритет) в межах спілноти. За позитивні дії в інтересах спільноти сторона отримує токени, стаючи більш впливовим членом, а за негативні дії – втрачає їх, стаючи менш впливовим членом. 
Інтереси власників токенів збігаються, оскільки природа DAO спонукає їх не бути зловмисниками. Оскільки вони мають частку в мережі, вони хочуть, щоб вона досягла успіху. Діяти проти цього означало б діяти проти їхніх власних інтересів.
Впроваджуючи ці вдосконалення, галузь складського господарства може забезпечити більш надійний і ефективний механізм автоматизації стану чи поведінки, наприклад,  прийняття бізнес рішень щодо пріоритизації замовлень, що підвищує якість ланцюжка поставок, що призведе до покращення операційної продуктивності. Це, у свою чергу, може призвести до більшої задоволеності клієнтів, оскільки товари доставляються ефективніше та точніше. Це також відкриває двері для значного зростання бізнесу на зростаючому конкурентному ринку, оскільки ефективний склад, швидше за все, залучить і утримає клієнтів.
Таким чином, підвищення ефективності системи підтримки прийняття рішень у складській галузі є не просто необхідністю, а стратегічним кроком, який може призвести до значних операційних і бізнес-переваг, забезпечуючи постійне зростання та успіх галузі в майбутньому. Впровадження цих удосконалень вимагатиме ретельного планування та всебічного розуміння поточної системи, але потенційні переваги роблять це вартим зусилля.

Література
[1]	Бідюк П. І., Тимощук О. Л., Коваленко А. Є., Коршевнюк Л. О. Системи і методи підтримки прийняття рішень: підручник. Київ : КПІ ім. Ігоря Сікорського, 2022. 610 с.
[2]	Вербицька А. М., Савченко В. А., Дзюба Т. М., Кацалап В. О. Національна і глобальна безпека. Наука і оборона. 2017. №1. С. 9–12. DOI: https://doi.org/10.33099/2618-1614-2017-0-1-9-12 .
[3]	Войтко О. Особливості проведення аналізу відкритих джерел при розробленні паспорта цільових аудиторій в інтересах реалізації стратегічного наративу держави. Сучасні інформаційні технології у сфері безпеки та оборони. 2021. Том 40. № 1. С. 169–174. DOI: https://doi.org/10.33099/2311-7249/2021-40-1-169-174 .
[4]	Микусь С., Войтко О. Показники розповсюдження інформації серед цільової аудиторії. Виклики науці сучасності : Науковий збірник «InterConf». In: Proceedings of the 8-th International Scientific and Practical Conference Washington, USA, April 4-5, 2021. Washington : endeavors Publisher. 2021. № 48. С. 1053–1057. URL: https://ojs.ukrlogos.in.ua/index.php/ interconf/article/view/11068 (дата звернення: 12.09.2023).
[5]	Миронович Г. А., Колосовська І. І. Демократичне впорядкування. 2022. Вип. 1(29). С. 57–70. DOI: https://doi.org/10.23939/dg2022.01.057 .